\documentclass{article}

\usepackage[magyar]{babel}
\usepackage[latin2]{inputenc}
\usepackage{t1enc,latexsym,graphicx,amssymb,array}
\usepackage{times,mathptm}
%\input{jegyz.sty}

\title{Hibajegyzék a \\
A számítástudomány alapjai c. könyv 1. kiadásához}

\author{Katona Gyula Y. - Recski András - Szabó Csaba}

\begin{document}
\maketitle
\noindent{\Large 25. oldal:}\medskip

\noindent \textbf{2.2.4. Definíció}  {\it Az $F$ gráf a $G$ gráf 
  \textbf{feszítőfája}, ha $F$ fa, és részgráfja $G$-nek.}\medskip

\textit{Helyesen:}\smallskip

\noindent \textbf{2.2.4. Definíció}  {\it Az $F$ gráf a $G$ gráf 
  \textbf{feszítőfája}, ha $F$ fa, és \underline{feszítő} részgráfja $G$-nek.}
\medskip

\noindent{\Large 31. oldal:}\medskip

\noindent \textbf{2.3.6. Tétel (Ore)} \textit{ Ha az $n$ pontú $G$ gráfban minden olyan $x,y\in V(G)$
pontpárra, amelyre $\underline{\{x,y\}\in E(G)}$ teljesül az is, hogy
$d(x)+d(y)\ge n$, akkor a gráfban van Hamilton-kör.}
\medskip

A fenti feltétel tehát a \underline{nem} szomszédos pontpárok fokszámainak
összegéről nem mond semmit.\medskip

\textit{Helyesen:}\smallskip

\noindent \textbf{2.3.6. Tétel (Ore)} \textit{ Ha az $n$ pontú $G$ gráfban minden olyan $x,y\in V(G)$
pontpárra, amelyre $\underline{\{x,y\}\not\in E(G)}$ teljesül az is, hogy
$d(x)+d(y)\ge n$, akkor a gráfban van Hamilton-kör.}
\medskip

A fenti feltétel tehát a \quad szomszédos pontpárok fokszámainak
összegéről nem mond semmit.\medskip

\noindent{\Large 56. oldal:}\medskip

\textbf{0. lépés} \dots $k\leftarrow 2$ \dots \\

\textbf{1. lépés} \dots \\
$$d^{(k+1)}(i,j)\leftarrow \min \left\{ d^{(k)}(i,j),\quad
  d^{(k)}(i,k)+d^{(k-1)}(k,j)\right\}$$
\textit{Helyesen:}
\smallskip

\textbf{0. lépés} \dots $k\leftarrow 1$ \dots \\

\textbf{1. lépés} \dots \\
$$d^{(k+1)}(i,j)\leftarrow \min \left\{ d^{(k)}(i,j),\quad
  d^{(k)}(i,k)+d^{(k)}(k,j)\right\}$$


\noindent{\Large 109. oldal:}\medskip

Így ha valaki mondjuk $3^{2002}\pmod 7$-re kíváncsi, akkor tudva, hogy
$3^6\equiv 1 \pmod 7$, először megállapítja, hogy $2002\equiv 3\pmod
6$, vagyis hogy $2002=6l+3$ alakban áll elő, és akkor
\[ 3^{2002}=3^{6l+3}=(3^6)^l\cdot 3^3\equiv 1^l\cdot 3^3\equiv 6 \pmod
7.\]

\textit{Helyesen:}
\smallskip

Így ha valaki mondjuk $3^{2001}\pmod 7$-re kíváncsi, akkor tudva, hogy
$3^6\equiv 1 \pmod 7$, először megállapítja, hogy $2001\equiv 3\pmod
6$, vagyis hogy $2001=6l+3$ alakban áll elő, és akkor
\[ 3^{2001}=3^{6l+3}=(3^6)^l\cdot 3^3\equiv 1^l\cdot 3^3\equiv 6 \pmod
7.\]

\noindent{\Large 110. oldal:}\medskip

Csakugyan, ha $ax-ax=a(x-y)$ osztható lenne $m$-mel, \dots

\textit{Helyesen:} 

Csakugyan, ha $ax-ay=a(x-y)$ osztható lenne $m$-mel, \dots\smallskip

\noindent{\Large 113. oldal:}\medskip

$$11x\equiv 7 \pmod{23}$$

\textit{Helyesen:} 

$$11x\equiv 9 \pmod{23}$$

\smallskip
\noindent{\Large 147. oldal:}\medskip

\textit{Jelölése $a\equiv b
\pmod{n}$ vagy $a\equiv b \pmod n$.}

\textit{Helyesen:}
\smallskip

\textit{Jelölése $a\equiv b
\pmod{n}$ vagy $b\equiv a \pmod n$.}


\medskip\noindent{\Large 177. oldal:}\medskip

Erdős-Ko-\underline{Radó}\medskip

\textit{Helyesen:}
\smallskip

Erdős-Ko-Rado

\medskip\noindent{\Large 179. oldal:}\medskip

\textbf{8.1.3. Tétel (Ray-Chaudhuri--Wilson, 1975).}

\textit{Helyesen:}
\smallskip

\textbf{8.1.3. Tétel (Frankl--Wilson, 1981).} (Babai László bizonyítása.)

\end{document}


%%% Local Variables: 
%%% mode: latex
%%% TeX-master: t
%%% End: 
